Pamela
Robert

    pamroberts@blueyonder.co.uk

Anne-Marie
Mahfouf

    annemarie.mahfouf@free.fr

&erik.kjaer.pedersen.role;

# Avanceret brug af &kspread;

## Serier

Når man laver et regneark, har man ofte brug for at tilføje serier af værdier, som 10, 11, 12 ..., i en række eller søjle. Det er flere måder man kan gøre dette på i &kspread;.

For en enkel kort serie som 5, 6, 7, 8... så er metoden træk og kopiér enklest. Indtast startværdien i startcellen og næste værdi i serien i en celle ved siden af. Markér derefter begge celler, og flyt musemarkøren så den befinder sig på den lille firkant i nederste højre hjørne. Markøren ændres til en diagonal pil med to hoveder. Hold derefter venstre museknap nede mens cellerne trækkes nedad eller tværs over siden efter behov.

Skridtstørrelsen beregnes som forskellen mellem de to startværdier du skriver ind. Hvis du for eksempel skriver `4` i celle A1 og `3,5` i A2, og derefter vælger begge celler og trækker og kopierer dem nedad, så beregnes skridtstørrelsen som værdien i A2 minus værdien i A1, -0,5 i dette tilfælde, så du får serien 4, 3,5, 3, 2,5, 2...

Metoden at trække og kopierehåndterer til og med serier hvor skridtværdien ikke er en konstant værdi, men selv en serie. Så hvis du starter med 1, 3, 4, 6, udvider træk og kopiér det til 1, 3, 4, 6, 7, 9, 10, 12, ..., hvor skridtværdien i eksemplet er serien 2, 1, 2, 1, ...

&kspread; genkender også nogle særlige serier, såsom ugedagene. Forsøg at indtaste `fredag` i en celle og `lørdag` i cellen nedenfor (observér de små bogstaver) og brug derefter træk og kopiere på dem. For at se hvilke særlige serier der er tilgængelige, og måske oprette egne, vælges Værktøjer Egne lister... .

Hvis du markerer en celle og vælger Serier... i menuen Indsæt ser du dialogen Serier. Den er nyttig for at oprette serier som er for lange til at laves på en nem måde med træk og kopiér metoden, eller til at lave geometriske serier, såsom 1, 1,5, 2,25, 3,375... hvor skridtværdien, 1,5 i dette tilfælde, bruges som multiplikator.

Hvis serietypen som du vil have er for kompliceret for de tidligere metoder, så overvej at bruge en formel og trække og kopiere den. For eksempel for oprette en serie med værdier 2, 4, 16, 256 ... skrives `2` i A1, `=A1*A1` i A2, og træk og kopiér A2 nedad.

## Formler

### Indbyggede funktioner

&kspread; har et enormt antal indbyggede matematiske og andre funktioner, som kan bruges i en formelcelle. De kan vises og kommes til ved at markere en celle og derefter vælge Funktion... i menuen Indsæt. Dette viser dialogen Funktion.

Vælg den funktion du vil bruge i listefeltet til venstre i dialogen. Fanebladssiden Hjælp viser nu en beskrivelse, returtypen, syntaksen, parametre og eksempler for denne funktion. Desuden sørger siden ofte for link til lignende funktioner. Tryk derefter på knappen med den nedadrettede pil for at indsætte den i tekstredigeringsfeltet længst nede i dialogen.

Fanebladet Parametre vises derefter for at lade dig indtaste parametrene for funktionen du netop har valgt. Hvis du vil indtaste en specifik værdi for en parameter, så indtast den blot i det tilsvarende tekstfelt på siden Parametre. For at indtaste en cellereference i stedet for en værdi, venstreklikkes på tilsvarende tekstfelt på siden Parametre, og venstreklik derefter på regnearkets celle.

I stedet for at bruge fanebladet Parametre, kan cellereferencer som `B6` indtastes ved at skrive dem i redigeringsfeltet længst ned i dialogen Funktion. Hvis en funktion har mere end en parameter, adskilles de med et semikolon (;).

At trykke på knappen O.k. indsætter funktionen i nuværende celle og lukker dialogen Funktion.

Du kan naturligvis klare dig uden dialogen Funktion og blot indtaste hele udtrykket i formelværktøjslinjens hovedredigeringsfelt. Funktionsnavne er ikke versalfølsome. Glem ikke at alle udtryk skal begynde med tegnet =.

### Logiske sammenligninger

Logiske funktioner som IF(), AND(), OR() accepterer parametre som har en logisk (Boolesk) værdi "True" (sandt) eller "False" (falsk). Denne slags værdier kan laves af andre logiske funktioner som ISEVEN() eller ved at sammenligne værdier i regnearkets celler med sammenligningsudtryk som vises i den følgende tabel.

Udtryk | Beskrivelse | Eksempel
--- | --- | ---
== | er lig med | `A2==B3` er sand hvis værdien i A2 er lig med værdien i B3
!= | er ikke lig med | `A2!=B3` er sand hvis værdien i A2 er forskellig fra værdien i B3
<> | er ikke lig med | Samme som `A2!=B3`
< | er mindre end | `A2<B3` er sand hvis værdien i A2 er mindre end værdien i B3
<= | er mindre end eller lig med | `A2<=B3` er sand hvis værdien i A2 er mindre end eller lig med værdien i B3
> | er større end | `A2>B3` er sand hvis værdien i A2 er større end værdien i B3
>= | er større end eller lig med | `A2>=B3` er sand hvis værdien i A2 er større end eller lig med værdien i B3

Så hvis du skriver `=IF(B3>B1;"STØRRE";"")` i en celle så viser den STØRRE hvis værdien i B3 er større end den i B1, ellers er cellen tom.

### Absolutte cellereferencer

Hvis en formel indholder en cellereference, så ændres referencen normalt når cellen kopieres til et andet sted på arbejdsarket. For at forhindre denne opførsel, tilføjes symbolet $ før søjlens bogstav, rækkens nummer eller begge.

- Hvis A1 indholder formlen `=D5` så bliver den `=E6` hvis cellen kopieres til B2 (den normale opførsel).

- Hvis A1 indholder formlen `=$D5` så bliver den `=D6` hvis cellen kopieres til B2 (søjlebogstavet ændres ikke).

- Hvis A1 indholder formlen `=D$5` så bliver den `=E5` hvis cellen kopieres til B2 (rækkenummeret ændres ikke).

- Hvis A1 indholder formlen `=$D$5` så forbliver den `=D5` hvis cellen kopieres til B2 (hverken søjlebogstavet eller rækkenummeret ændres).

Når du skriver eller redigerer en cellereference i en formel, så kan genvejstasten F4 bruges til at gå skridtvis gennem disse fire muligheder.

Navngivne celler kan bruges på en lignende måde til at inkludere en uforanderlig cellereference i en formel.

## Aritmetik med indsæt speciel

Sommetider kan du ville addere en enkel værdi til et antal celler, eller subtrahere en værdi fra dem, eller multiplicere eller dividere dem alle med en enkelt værdi. Tilvalget Indsæt speciel... lader dig gøre dette på en hurtig og enkel måde.

Indtast først ændringsværdien i en ledig celle på regnearket og Kopiér den. Vælg derefter celleområdet du vil ændre, vælg Indsæt speciel... i menuen Redigér eller menuen som vises med højre museknap, og vælg Addition, Subtraktion, Multiplikation eller Division i afsnittet Operation i dialogen.

Du kan også tildele forskellige ændringsværdier til forskellige rækker eller søjler i området som skal ændres, ved at kopiere et område som indholder ønskede ændringsværdier inden området som skal ændres vælges, og gøre Indsæt speciel.... Hvis du for eksempel indtaster `5` i celle A1, `10` i celle B1, markerer begge celler og gør Kopiér, fulgt af Indsæt speciel... Addition i cellerne A10 til D15, så adderes 5 til A10:A15 og C10:C15, mens 10 adderes til B10:B15 og D10:D15.

Bemærk at en ændringsværdi kan være en formel i stedet for en enkelt numerisk værdi. Hvis det er en formel, så justerer &kspread; cellereferencerne som ved en almindelig Indsæt.

## Målsøgning

&kspread; kan bruges til at løse algebraiske udtryk som x + x^2 = 4 eller for hvilken værdi af x er x + x kvadrat lig med 4?

For dette eksempel kunne du indtaste `=A2+A2*A2` i A1 og derefter enten prøve forskellige værdier i A2 til resultatet i A1 er så nær 4 som du vil, eller snarere bruge &kspread;s funktion Målsøg, som automatisk justerer værdien i en celle for at forsøge at få værdien i en anden celle så nær et slutresultat som muligt.

Det aktiveres ved at vælge Målsøg i menuen Data. Dette viser en dialog hvor du skal indtaste referencen til målcellen (`A1` i dette tilfælde) i feltet Sæt celle:, målværdien selv (`4`) i feltet Værdien og referencen til cellen som skal ændres (`A2`) i feltet Ved at ændre celle:. Bemærk at du skal have skrevet en startværdi i cellen som skal ændres inden du starter Målsøg.

Ved at trykke på knappen Start startes beregningen. Når den er færdig og hvis en løsning er fundet, tryk på knappen O.k. for at acceptere resultatet eller Annullér for at beholde den oprindelige værdi.

## Brug af mere end et arbejdsark

Når du påbegynder et nyt tomt dokument med &kspread; så laves et antal tomme arbejdsark. Antallet af ark som laves bestemmes af indstillingen Antal ark åbne ved start på siden Grænseflade i &kspread;s indstillingsdialog.

Indsæt Ark tilføjer et nyt ark til dokumentet.

Hvis feltet Vis faneblade på siden Grænseflade i &kspread;s indstillingsdialog er markeret, så vises et lille faneblad nær det nederste venstre hjørne i &kspread;s vindue for hvert ark. Venstreklik på et af fanebladene for at vise dette ark.

Du kan også skifte mellem arbejdsark ved at bruge &Ctrl;Page Down for at gå til næste ark, og &Ctrl;Page Up for at gå til foregående.

Arbejdsark gives standardnavnene Ark 1, Ark 2... Du kan give et ark et andet navn ved at højreklikke på fanebladet og vælge Skift navn på ark....

For at fjerne et ark fra dokumentet, bruges punktet Fjern ark i undermenuen Formatér Ark eller i den lille menu som vises når du højreklikker på fanebladet for arket som du vil fjerne.

Andre indgange i undermenuen Formatér Ark lader dig vise eller skjule et ark på stort set samme måde som rækker og søjler kan skjules.

Hvis du ønsker at en formel på et ark skal referere til en celle på et andet ark, skal cellereferencen begynde med arknavnet fulgt af et udråbstegn (!). Hvis du for eksempel skriver `=Ark2!A2` i en celle på ark 1, så henter denne celle værdien fra A2 på ark 2. Bemærk at bladnavne er versalfølsomme.

### Konsolidering af data

Du kan have oprettet et dokument som indholder flere arbejdsark med lignende data, men for eksempel for forskellige måneder i året, og vil have et sammenfatningsblad som konsoliderer (&eg; sum eller middelværdi) værdier for tilsvarende data på de andre ark.

Denne opgave kan gøres noget lettere ved at bruge Konsolidér... i menuen Data.

Ved at vælge dette vises dialogen Konsolidér.

For hvert af inddataarkene, indtastes en reference til dataområdet som ønskes i feltet Reference:. Tryk derefter på Tilføj for at overføre referencen til feltet Angivne referencer. Referencen skal indholde navnet på arket som indholder inddata, såsom `Januar!A1:A10`, og kan skrives ind automatisk ved at vælge det tilsvarende område i et passende ark.

Når referencerne er angivet for alle inddataarkene, vælg så cellen på arket hvor du ønsker at øvre venstre hjørne for det konsoliderede resultat skal vises. Vælg derefter en passende funktion i dropned-feltet Funktion: og tryk på knappen O.k.

Hvis du markerer feltet Kopiér data i dialogen Konsolidér, så placeres værdier fra konsolideringen i cellerne i stedet for formler til at beregne dem.

## Indsæt et diagram

Du kan indsætte et diagram i et arbejdsark for at give et grafisk billede af dine data.

Markér først området med celler som indholder data og vælg Indsæt Diagram. Markøren ændres til et lille kors, som du skal trække over tabellen med venstre museknap holdt nede, for at angive området hvor du ønsker at diagrammet skal vises. Der er ingen grund til at være alt for nøjagtig på dette trin, eftersom diagramstørrelsen let kan ændres når som helst. Når du slipper musen, så vises en dialog med en diagramguide.

Guiden lader dig definere diagramtype, etiketter og forklaringer som du behøver. Du vil måske kigge i håndbogen for &kchart; på dette tidspunkt, men igen, hvis du laver et forkert valg kan du rette det senere. Når du trykker på knappen Afslut, så forsvinder guiden, og du ser det indlejrede diagram i tabellen.

Skærmaftryk af indlejret diagram

For at flytte, ændre størrelse eller til og med fjerne det indlejrede diagram, klikkes hvor som helst i diagramområdet. Det vil nu blive vist med en diagonalt streget kantlinje, og med en lille sort firkant i hvert hjørne og midt på hver side.

Hvis du flytter markøren over en af de sorte firkanter, så vil den blive ændret til en pil med dobbelt hovede. Du kan ændre størrelse på diagrammet ved at trække en af disse firkanter med venstre museknap nedtrykket. For at fjerne diagrammet, højreklikkes på en af firkanterne og Fjern indlejret dokument vælges.

For at flytte diagrammet, flyttes markøren så den befinder sig på en af de stregede kanter. Markøren vil nu blive ændret til en hånd. Tryk på venstre museknap, så kan du trække dit diagram dit hen hvor du vil have det.

For at genoprette diagrammet normale udseende, klikkes blot hvor som helst udenfor diagramområdet.

For at ændre formatet på selve diagrammet, venstreklikkes to gange inde i diagramområdet. Det vil nu blive vist med en diagonalt streget kantlinje uden nogen små sorte firkanter, og &kchart;s Diagramværktøjslinje vil blive vist i &kspread;s vindue. Derefter kan du bruge disse værktøjer fra &kchart; eller vælge i menuen som vises når du højreklikker i diagramområdet for at ændre diagrammet.

## Indsæt eksterne data

Du kan indsætte data fra en tekstfil eller fra klippebordet i et arbejdsark, ved først at markere cellen hvor du ønsker at den øverste venstre værdi for de indsatte data skal havne, og derefter vælge Fra tekstfil... eller Fra klippebordet... i undermenuen Indsæt Eksterne data.

I begge tilfælde antager &kspread; at data er på CSV-form og viser en dialog som lader dig styre hvordan data hentes fra filen eller klippebordet og placeres i arbejdsarkets celler.

Hvis der er støtte for det i systemet, så kan &kspread; også indsætte data fra en SQL-database i et arbejdsark. Dette gøres ved at bruge Indsæt Eksterne data Fra database....

## Linkceller

En celle i et regneark kan linkes til en handling, så et venstreklik på cellen, for eksempel, kan åbne en browser. For at få en celle til at opføre sig på denne måde, markeres den og vælg så Indsæt Link.... Derpå vises dialogen Indsæt link, som lader dig vælge mellem fire forskellige slags link:

- En Internet linkcelle, forsøger at åbne en standard browser med &URL;'en som skrives ind i feltet Internetadresse: i dialogen Indsæt link, når der klikkes på den. Dette kan for eksempel være `http://www.koffice.org`.

- Ved at klikke på en celle som indholder et Brev-link, åbnes e-mail-programmet med adressen som skrives ind i tekstfeltet E-mail: som adressen Til:. Eksempelvis `anonym@eksempel.com`.

- Et Fil-link indholder søgestien til en fil eller mappe, som skrives ind i tekstfeltet Filsted:, og forsøger at åbne filen eller mappen med et passende program når der klikkes på den.

- Linktypen Celle indholder en &kspread; cellereference i &kspread;, som skrives ind i tekstfeltet Celle:. Et venstreklik på denne slags linkcelle gør at &kspread;s fokus flyttes til denne celle.

Alle fire slags link kræver at en passende tekst skrives ind i feltet Kommentar i dialogen Indsæt link. Dette er teksten som ses i cellen, og du kan indstille dens stil til Fed eller Kursiv hvis du vil.

## Gyldighedskontrol

&kspread; kan automatisk kontrollere gyldigheden af indtastet data med et antal kriterier, og vise et meddelelsesfelt hvis data er ugyldige.

For at aktivere denne funktion, markeres cellerne som skal overvåges og vælg Redigér Gyldighed.... Dette viser &kspread;s dialog Gyldighed, som har to faneblade.

I fanebladet Værdier vælges hvilken slags data som skal anses for at være gyldige i dropned-feltet Tillad:, og derefter defineres det gyldige område af værdier ved at vælge en af valgmulighederne i dropned-feltet Data: og indtaste en passende værdi eller passende værdier i en eller begge redigeringsfelter.

Når du har gjort dette, så skift til fanebladet Fejladvarsel. Her kan du vælge type af meddelelsesfelt (Stop, Advarsel eller Information) som vises når en ugyldig værdi indgår, og angive meddelelsesfeltet titel og meddelelse.

Bemærk at denne funktion kun kontrollerer data som du skriver ind i cellen. For en måde at kontrollere resultater fra formelceller, se afsnittet Betingede celleegenskaber i denne håndbog.

## Beskyttelse

### Dokumentbeskyttelse

At beskytte dokumentet betyder at en bruger ikke kan tilføje eller slette arbejdsark uden kodeordet. At beskytte dokumentet beskytter ikke celler.

Vælg Værktøjer Beskyt dokument.... En dialog dukker op og spørger efter et kodeord. Måleren af kodeordets sikkerhed angiver om kodeordet er sikkert nok. Jo længere indikeringen er desto sikrere er dit kodeord.

Dialogen Beskyt dokument

Kodeordet kræves for at fjerne beskyttelsen fra dokumentet.

Dialogen Beskyt ikke dokument

Når et dokument er beskyttet, kan du ikke:

- Omdøbe et arbejdsark

- Indsæt et ark

- Fjerne et arbejdsark

- Skjule et arbejdsark

- Vise et arbejdsark

- Se arbejdsarkets egenskaber

- Sammenflette eller opdele celler

### Arbejdsbladsbeskyttelse

At beskytte et arbejdsark betyder at beskytte indholdet i alle beskyttede celler og objekter på arbejdsarket. Beskyttelsen kan fjernes fra enkelte celler eller et antal markerede celler, se næste afsnit.

Vælg Værktøjer Beskyt ark.... En dialog dukker op og spørger efter et kodeord. Måleren af kodeordets sikkerhed angiver om kodeordet er sikkert nok. Jo længere indikeringen er desto sikrere er dit kodeord.

Dette kodeord kræves senerehen for at fjerne beskyttelsen fra arbejdsarket.

Når et arbejdsark er beskyttet, kan du ikke:

- Indsætte noget objekt eller diagram

- Formatere nogen celle

- Indsætte en række eller søjle

- Redigere og ændre celleindhold

- Ændre noget indhold på arbejdsarket

At beskytte et arbejdsark er særligt nyttigt for at forhindre at formler slettes ved en fejl.

### Beskyttelse af celler eller markerede celler

Cellebeskyttelse er normalt aktivt for alle celler og får effekt når du aktiverer beskyttelse af arbejdsarket. Hvis du altså beholder standardværdien og beskytter arbejdsarket, er alle celler beskyttede.

Hvis du kun ønsker at visse celler skal være beskyttede, skal den normale beskyttelsen lukkes af for alle andre celler. Du ønsker måske for eksempel at de fleste celler skal acceptere indtastning af brugeren, så du afmarkerer Beskyttet for dem, og vælger at beholde celler beskyttede som skal forblive uforandrede (såsom overskrifter). Du behøver altså tre skridt for kun at beskytte visse celler: Fjern beskyttelsen fra alle celler, markér cellerne du vil beskytte og beskyt dem, beskyt derefter til sidst hele arbejdsarket.

For at fjerne beskyttelse fra alle celler:

- Markér hele regnearket med musen.

- Vælg Formatér Celleformat... i menulinjen.

- Gå til fanebladet Cellebeskyttelse i dialogen som dukker op.

- Markér Skjul alt og afmarkér Beskyttet for at fjerne beskyttelsen fra alle celler. Cellerne er nu ubeskyttede.

For at beskytte et område med markerede celler, eller for at beskytte celler som ikke grænser op til hinanden:

- Markér celleområdet som skal beskyttes eller brug &Ctrl;-tasten til at markere celler som ikke ligger ved siden af hinanden.

- Når alle ønskede celler er markerede, gå til menuen Formatér Celleformat....

- Gå til fanebladet Cellebeskyttelse i dialogen som dukker op.

- Klik på feltet ved siden af Beskyttet og klik derefter på O.k.

Når cellerne er markerede for at beskyttes, skal beskyttelsestilvalget aktiveres på arbejdsarksniveau, hvilket betyder at du skal beskytte hele arbejdsarket for at beskyttelsen for cellerne skal få effekt:

- Vælg Værktøjer Beskyt ark....

- I dialogen som vises, sørges for et sikkert kodeord, og bekræft det ved at indtaste det igen. Klik så på knappen O.k.

- Beskyttede celler på et beskyttet arbejdsark kan ikke redigeres uden at fjerne beskyttelsen fra hele arbejdsarket, og andre ændringer af arbejdsarket er deaktiverede. Ingen kan for eksempel indsætte rækker eller søjler, ændre søjlebredde eller oprette indlejrede diagrammer.

### Skjul celleformel

Du kan ville skjule dine formler så andre ikke kan se dem. Normalt er hver celle beskyttet og ikke skjult, men det er vigtigt at huske at egenskaberne ikke har nogen effekt hvis ikke selve arbejdsarket er beskyttet.

En standardcelle med en formel

For at skjule celleformler, markeres passende celle, celleområde eller celler som ikke ligger ved siden af hinanden med &Ctrl; og vælg derefter menuen Formatér Celleformat.... Klik så på fanebladet Cellebeskyttelse i dialogen Celleformat og vælg Skjul formel. Når arbejdsarket er beskyttet er formlernes resultat synligt, men formlen selv er det ikke.

Du skal nu beskytte arbejdsarket: Vælg Værktøjer Beskyt ark... for at vise dialogen Beskyt arbejdsark. Indtast et sikkert kodeord to gange for at forhindre at andre fjerner beskyttelsen fra arbejdsarket.

Når Skjul formel er aktiveret og Beskyttet er deaktiveret, er formlen skjult efter at arbejdsarket er beskyttet, men celleindholdet kan ændres.

Skjul formel er aktiveret men cellen er ikke beskyttet og arbejdsarket er beskyttet

Når Skjul formel og Beskyttet er aktiverede, er formlen skjult efter at arbejdsarket er beskyttet, og celleindholdet kan ikke ændres.

Skjul alt og Beskyttet er aktiverede i Cellebeskyttelse og arbejdsarket er beskyttet

Husk at det er meget enkelt at knække kodeordet for et beskyttet arbejdsark, så hvis du er ude efter virkelig sikkerhed er dette ikke den bedste løsning.

### Skjul alt i cellen

Du kan skjule både formlen og indholdet i cellen ved at vælge Skjul alt i fanebladet Cellebeskyttelse i menuen Formatér Celleformat.... I skærmaftrykket nedenfor er selve cellen ikke beskyttet (Beskyttet er afmarkeret), og altså kan celleindholdet ændres.

Kun Skjul allt er aktiveret (ingen cellebeskyttelse) og arbejdsarket er beskyttet

Her er selve cellen beskyttet, så den kan ikke skrives over.

Skjul alt og Beskyttet er aktiverede i Cellebeskyttelse og arbejdsarket er beskyttet

## Øvrige funktioner

### Opdel visningen

Hvis dit regneark er så stort at du ikke kan se det hele på en gang, så kan det hjælpe at dele &kspread;s vindue i to eller flere visninger. Dette gøres ved at vælge Vis Opdel visning, hvilket deler den nuværende visning i to dele. Vis Opdelerens orientering lader dig vælge mellem at opdele Vandret og Lodret.

Denne teknik er særlig nyttig hvis du vil vælge et område som er større end det som kan vises i en visning, for eksempel for at indsætte en kopieret celle i det. Brug rullebjælkerne for at placere visningerne så øverste venstre og nederste højre celler er i det ønskede område, markér øverste venstre celle i en visning, og hold &Shift;-tasten nede mens du markerer nederste højre celle med venstre museknap.

Hvis der er mere end et ark i dokumentet, kan du vise forskellige ark i hvert af de delte visninger.

Den relative størrelse af visningerne kan ændres ved at trække den tykke kant som adskiller dem.

For at fjerne en visning vælges Vis Fjern visning.

### Navngiv celler og områder

Du kan give et navn som `blaha` til et hvilket som helst område eller celle i et ark, ved at markere cellen eller området og derefter vælge Områdenavn... i menuen som vises med højre museknap. Så vises dialogen Områdets navn, hvor du kan indtaste et hvilket som helst navn som du vil have.

Du kan også navngive en celle eller et område ved at markere det og derefter indtaste navnet i det lille tekstfelt i venstre kant af formelværktøjslinjen, og overskrive cellereferencen som normalt vises der.

Hvis du indtaster et navn som allerede er brugt i dette felt, så ændres markeringen i &kspread; for at vis den navnegivne celle eller cellerne.

Data Vis område..., viser en liste med eksisterende navne og lader dig ændre &kspread;s fokus til et hvilket som helst af dem, eller lader dig fjerne et navn.

Navngivne celler er særligt nyttige i formler som et alternativ til absolutte cellereferencer, eftersom navnene kan bruges i stedet for normale cellereferencer og ikke ændres når cellen som indholder formlen kopieres. Når et navn bruges på denne måde, skal det omsluttes af enkle citationstegn.

Hvis cellen A1 for eksempel er blevet givet navnet `fred`, så kan du indtaste en formel som `='fred' + 2` i en anden celle, hvilket altid giver resultatet af at addere 2 til indholdet i A1, uafhængig af hvor formelcellen kopieres.

Bemærk at celle og områdenavne håndteres som om de kun har små bogstaver.

### Cellekommentarer

En celle kan indholde en tekstkommentar, som kan vises mens man arbejder med regnearket, men som ikke udskrives og normalt ikke ses.

For at tilføje en kommentar, markeres cellen og vælg Tilføj/ændr kommentar... i menuen som vises med højre museknap, eller i menuen Indsæt Cellekommentar, og indtast så kommentaren i dialogen Cellekommentar som vises.

For at se kommentaren, lades musemarkøren hvile over cellens øverste højre hjørne. Kommentaren vises som om den var et værktøjsvink.

Hvis du markerer feltet Vis kommentarindikator i dialogen Arkegenskaber, så vises en lille rød trekant i øverste højre hjørne på celler som indholder kommentarer.

For at åbne denne dialog, klik med højre museknap på arbejdsarkets faneblad længst nede i hovedvinduet og vælg Egenskaber for arbejdsark i den sammenhængsafhængige menu, eller vælg den i menuen Formatér Arbejdsark.

For at fjerne en kommentar fra en celle, vælgesFjern kommentar i menuen som vises med højre museknap, eller vælg Redigér Ryd Kommentar.